Rychlá vojenská proudová letadla využívala často v závěrečné fázi přistání brzdicí padáky pro výrazné zkrácení délky výběhu stroje. Jednalo se o padáky různých tvarů a počtů, které byly konstruovány tak, aby vydržely velký dynamický ráz při svém otevření a to i opakovaně. Skládaly se zpravidla z pevné tkaniny vrchlíku, propojené šňůrami se silnými popruhy, které vydržely extrémní namáhání při brždění.
Takto značně dimenzované vrchlíky bylo nutné uložit do poměrně malých schránek, umístěných zpravidla na zádi letounu. Aby se složený padák vešel do příslušného obalu a měl s ním vhodný tvar pro uložení do schránky, byly často využívány různé pomůcky pro jeho stlačení.
Jednou takovou byl i speciální hydraulický lis, umožňující natlačit brzdicí padák do obalu vertikálně pomocí jakési dvoudílné formy, která udávala i konečný tvar zabaleného tělesa. Po jejím naplnění a utažení poutacích šňůr obalu se forma rozdělila, pak se zabalený padák vyňal ven k dalšímu použití.
Samotný lis byl tvořen kovovým rámem se svislým hydraulickým pracovním válcem a pístem zakončeným kruhovou patkou. Byl poháněn buď ručně, nebo elektrickým hydraulickým čerpadlem. Pro vyjmutí stlačeného padáku bylo možné pracovní válec s pístem v zatažené poloze vyklonit asi o 10° od svislé osy. Tím se usnadnilo rozdělení formy a vynětí padáku s obalem.
Představovaný lis, klasické letecké oranžové barvy, byl vyroben v lednu 1989 v Sovětském svazu a dodán do tehdejšího Československa. Jeho výška byla 2 550 mm, šíře 1 180 mm a hloubka 730 mm. I s hydraulickým zařízením vážil 260 kg. Pracovní tlak měl nejvýše 10 Mpa. Jeho elektrická síť byla uzpůsobena pro napájení stejnosměrným napětím 27 V z mobilních leteckých agregátů nebo baterií.
Lis údajně sloužil ve výrobně padáků v Budkově u Třebíče, odkud byl získán novým majitelem. Ten jej nabídl v roce 2023 ke koupi do sbírky VHÚ. V budoucnosti by měl být využit jako zajímavá ukázka mobilní techniky k zabezpečení letového provozu.